Akut inflammation vid infektion eller skada är av vikt för att åtgärda problemet i fråga, medan kronisk eller systemisk inflammation i sig är skadlig och kan leda till ett stort antal sjukdomar. I själva verket är inflammation genom oxidativ stress grunden för de flesta så kallade folksjukdomar, och man ser regelmässigt höggradig inflammation vid tillstånd som fetma, diabetes och insulinresistens.
En naturlig fråga är då vad man kan göra för att minimera graden av inflammation, dels genom lämplig diet, och dels genom lämplig livsstil i övrigt. Man kan ju i förstone misstänka att regelbunden motion och hälsosam – vad det nu är – mat är nyckelfaktorer, men det är mer komplicerat än så.
Vad man kan förstå finns det inga välgrundade studier i ämnet, med undantag för effekten av ω-3-syrors antiinflammatoriska egenskaper, varför resultaten och slutsatserna tenderar att skifta något. Det väckelsereligiösa veganlägret brukar hänvisa till dietary inflammatory index (DII) för att slå ett slag för «växtbaserad kost» och undvika mättat fett, men i åtminstone den reviderade utgåvan av index är kolhydrater det mest inflammatoriska av samtliga makronutrienter eller andra ämnen.
Andra inflammatoriska ämnen enligt samma index är ω-6-syror och enkelomättade fetter som olivolja, som båda ingår i den veganska modedieten, samtidigt som mikronutrienter med riklig förekomst i animaliska livsmedel är höggradigt antiiflammatoriska, som fettlösliga vitaminer ADE, magnesium och zink.
![](https://dougherty.se/wp-content/uploads/2023/02/antiinflammationsindex.webp)
Andra studier i samma genre söker ge ett poängbaserat system för både kost och livsstil, med liknande resultat. De mest inflammatoriska faktorerna är övervikt (0.89) och fetma (1.57), rökning (0.50), raffinerade spannmålsprodukter och stärkelsegrönsaker (0.72), bearbetat kött (0.68) samt tillsatt socker (0.56).
I den andra änden av skalan finner man kosttillskott (-0.80), tomater (-0.78), gulröda grönsaker (-0.57), fågel (-0.45) och nötter (-0.44), medan fisk (-0.08), rött kött (0.02) och baljväxter (-0.04) är inflammatoriskt neutrala. Måttlig motion (-0.18) är måttligt antiinflammatoriskt, medan mer aktiv träning (-0.41) är klart bättre, vilket är vad man kan förvänta.
Mer överraskande är emellertid att måttlig konsumtion av alkohol (-0.66) är starkt antiinflammatoriskt, så till den grad att det är bättre att kröka än att springa! Med «måttlig» konsumtion menas här upp till 14 gram etanol per dag för kvinnor, eller 14–28 gram etanol per dag för män. Översatt innebär det några flarror vin per vecka. Å andra sidan är mer konsumtion än så att anse som inflammatorisk (0.30), samtidigt som inflammation förstås inte är den enda faktorn av relevans.
Men givet dessa studier kan man ganska enkelt slå fast att en omnivor kost med inslag av både animalisk (ω-3, Zn, Mg, vitaminer ADE) och växtbaserad (betakaroten, vitamin C, fiber) föda i kombination med stora mått av motion och en viss mängd vin utgör optimum, särskilt om man undviker tillsatt socker, ω-6-baserade oljor och annan bearbetad skräpmat. Fast det visste vi förstås redan.